![](https://voima.fi/wp-content/uploads/2015/03/1152.jpg)
Kirjeenvaihtajat
Kirjeenvaihtajat ovat yhteytemme maailmalle. He kirjoittavat maailmasta, elämästä ja yhteiskunnasta sellaisena, kuin se heidän asemapaikastaan näyttäytyy.
Teksti Derya Tekin
Kymmenen työntekijää menehtyi Istanbulissa rakennettavan residenssin työmaalla.
Turkissa pidetään korkeita rakennuksia rikkauden ja sivistyksen merkkinä. Mitä enemmän pilvenviiltäjiä, sitä sivistyneempi on kaupunki. Mitä korkeammalla asunto on, sitä rikkaampia ovat sen asukkaat. Näin ollen Istanbulin joka nurkkaan on ujutettu toinen toisistaan uhkaavampia rakennuksia, jotka näyttävät omistavan koko taivaan.
Yhä edelleen pystytetään ostoskeskuksia tai muulta väestöltä eristettyjä residenssejä. Näitä rakennuksia voi verrata pyramideihin. Molempien lähtökohtana on mahtavuuden ilmaus. Residensseissä on myös ylelliset kammiot, kuten pyramideissa, ja niitä myydään asuntoina.
Viime viikolla yhden Istanbulin residenssin rakentamisen yhteydessä menehtyi kymmenen työntekijää. Kuolemien syynä oli työntekijöiden käyttämän hissin romahtaminen 32. kerroksesta alas. Työntekijöiden mukaan hissi oli ollut viallinen jo kuukauden ajan, mutta sitä käytettiin romahtamiseen saakka.
Torun Centerin omistamassa rakennuksessa työskentelee 1500 henkilöä, jotka myös nukkuvat rakennuksessa. Heille on varattu alue rakennuksen parkkihallista, jossa ei ole kunnollista ilmastointia. Hallia käytetään myös rakennustarvikkeiden säilytystilana. Istanbulin kuvernööri on antanut erityistyöluvan Torun Centerin residenssille ja sallii siellä ympärivuorokautiset rakennustyöt.
Tässä kohtaa on myös muistutettava, että Istanbul sijaitsee alueella, jossa on korkea maanjäristysriski. Maanjäristysten sattuessa ihmisiä neuvotaan kokoontumaan aukiolle tai alueelle, joka sijaitsee kaukana rakennuksista. Ennen Torun Centerin residenssin nousemista tuollainen paikka oli Galatasarayn stadioni, alueen lähes ainoa paikka, jonne ihmiset olisivat voineet paeta maanjäristystä.
Torun Centerin hissionnettomuudessa menehtyi kymmenen rakennustyöntekijää.
Suurin osa rakennusalan yhtiöistä palkkaa työntekijänsä alihankkijafirmojen kautta. Rakennuttajat eivät ota tapaturmista suoraa vastuuta, vaan syyttävät niistä seuraavaa alihankkijatasoa. Työsuojelutoimenpiteitä on ainoastaan 20 turkin liiran (seitsemän euron) kypärän verran, ei sen enempää. Alan ammattiliitot ovat liian passiivisia ja heikkoja, eivätkä halua liikkua mukavuusalueiltaan. Työntekijöiden kannalta liittoon liittymisen uhkana on työpaikan menettäminen.
Rakentaminen on yksi Turkin kasvavista aloista ja pitää talouden vilkkaana. Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan haluaa nähdä taivaaseen ulottuvia betoni- ja lasikammioita ja tietenkin myös tienaa siitä. Vaikka rakennusala on ollut tuottava, työntekijöiden työolot ovat kurjimmista päästä. Suurin osa kuolemaan johtaneista työtapaturmista sattuu rakennusalalla. Koska kuolemat ovat yleensä yksittäisiä, niihin ei juuri kiinnitetä huomiota.